Az első csomagban foglalt kérdések végig gondolásával és a kapcsolódó 1. sz. feladat sikeres megválaszolásával bizonyította, hogy tisztában van a mezőgazdasági és élelmiszer termékek marketingjének nemzetgazdasági megközelítéséhez szükséges ismerettel. Ebben a csomagrészben arra vállalkozunk, hogy a korábbiakban elsajátított ismeretek alapján megpróbáljuk közös munkával feltérképezni, hogyan is néz ki az agrármarketing különféle nézőpontokból kiindulva. Ezzel mint egy madártávlatból tárul szemünk elé az a rendszer, amely működésével folyamatosan teszi lehetővé a mezőgazdasági és élelmiszertermékek áramlását, a tárolás, a raktározás, illetve a feldolgozás idejére eső megszakításokkal.
A most használt szemüvegünk háromféle. Egyrészt, minden rendszer, minden szervezet valamilyen funkció, illetve funkciók ellátására hivatott, azok teljesítésére törekszik, hiszen ez egyik fontos feladata. Másrészt, képet alkotunk arról, hogy ezeket a funkciókat milyen szervezeti struktúra, pontosabban milyen szervezetek valósítják meg. Harmadrészt, a kérdés azon oldalát is végiggondoljuk, hogy egy, a rendszerben működő szervezetnek milyen általános tulajdonságokkal kell rendelkezni, hogyan kell viselkednie ahhoz, hogy sikeres maradhasson, hogy a vele szemben támasztott, és saját maga által vállalt kötelezettségeknek is eleget tudjon tenni.
Az eddigiekben felmerült kérdések újragondolásával próbálja most leírni, hogy milyen funkciók elvégzése szükséges ahhoz, hogy a búzából kenyér, a paradicsomból a bolti polcról levehető kechup, vagy éppen a szőlőből egy kiváló minőségű villányi vörösbor legyen. Próbálja meg a feladatokat a szerint csoportosítani, hogy azokból mit kell elvégeznie a mezőgazdasági termelőnek, mit a kereskedelemnek (felvásárlásnak) és mit a feldolgozóipari vállalatoknak. Természetesen ugyanazon jellegű feladat több szereplőnél is előfordulhat. Segíti a feladat elvégzését az, ha arra gondol, hogy mi mindent kellene tennie, ha az egész folyamatot egyedül kellene végig csinálnia az alapanyag megtermelésétől (búza, szőlő stb.) egészen addig, hogy a bolt polcára teszi a végterméket, a kenyeret, a boros palackot stb. és ennek alapján összegeznie kellene az elvégzendő feladatokat, rögzíteni a feladat végzéssel bekövetkező eseményeket.
7. sz. kép
Pl. a paradicsom paszírozás egy tevékenység, amelynek terméke a paradicsomlé, az a paszírozási tevékenység eredménye, vagyis egy bekövetkezett esemény.
A funkcióknál ne feledje: egy üzlethez mindig két félre van szükség. Az egyik eladni akar, a másik venni. Ugyanakkor, a szóban forgó terméknek valahol mindig jelen kell lennie. Vagy éppen a raktárban található, vagy már éppen a szállítás folyamatában van, esetleg a feldolgozó üzemben van betárolva és néhány óra múlva feldolgozásra kerül. A fogyasztói kiszerelésben lévő termék éppen csak lejött a csomagoló gépsorról, vagy éppen az élelmiszer üzletek közötti terítése van folyamatban. Netán már az áruházak polcain kínálja magát a vevőknek. Mi mindennek kell megtörténnie, milyen tevékenységeknek és eseményeknek kell bekövetkezni ahhoz hogy az egész rendszer (egyesek agrármarketing gépezetnek hívják) harmónikus működése valósággá váljon.
Itt
felsoroljuk az alábbi funkciókat: kockázat viselés, eladás, vétel, raktározás,
tárolás, szállítás, piaci információs rendszer, feldolgozás, standardizálás,
finanszírozás. Az egyes funkciókat végülis három csoportba lehet sorolni: 1. A
cserével kapcsolatos funkciók, 2. fizikai funkciók, 3. a rendszer
működését segítő funkciók. A marketing csatorna mentén jelentkező
feladatok átgondolása után az előbb
felsorolt funkciókat sorolja be az egyes funkció csoportokba és mindegyik
csoportot 3-4 mondattal jellemezze.
Második
blokk
Minden marketing feladatot valamilyen szervezetnek
el kell végezni. Ezek a szervezetek egymással szoros kapcsolatban állnak.
Egyesek csak arra szakosodnak, hogy az alapanyagokat felvásárolják. Mások a
termékfeldolgozásra specializálódnak. Az
üzletkötők, ügynökök megbízásra vagy saját kockázatra vesznek és adnak el
alapanyagot, készterméket. Egyesek nagy
tételben vásárolnak és lesznek tulajdonosok és adnak el, mások szintén nagy
tételben vásárolnak de kis tételekben
értékesítenek.
8. sz. kép
Van aki arra
spekulál, hogy a későbbiekben az ár emelkedik, ezért most veszi meg az árut és
akkor adja el, amikor magasabb lesz az ár. Mások árcsökkentésre számítanak,
ezért most adnak túl a terméken a tőzsdén, hogy az áresést megelőzzék. Mindenki
számít, kalkulál és tervez. A gyártók azért szerzik be az alapanyagot hogy
feldolgozva adják tovább. Megint mások információ adással, vagy hitel nyújtással
segítik a piaci szereplőket abban, hogy meg tudják kötni a tervezett üzleteket.
Van aki a boltban vásárol, mások a tőzsdén szerzik be az adott évre szükséges
kukorica mennyiséget.
A piaci
szereplők csoportját a következők alkotják. Mezőgazdasági termelő, élelmiszer
nagykereskedő, élelmiszer feldolgozók, ügynök/megbízott, pénzintézetek, piackutató szervezetek, felvásárló, kiskereskedő, tőzsdei bróker.
2.1. sz. Feladat: a korábban leírtak,
illetve az olvasott irodalom alapján
milyen homogén csoportokba sorolná be az egyes piaci szereplőket?
Jellemezze az egyes csoportokat! Miért fontos e csoportok
megkülönböztetése? Próbálja
megindokolni, ha egy szervezet,
bármelyik csoportból a valóságban kiesik, és egy másik szervezet a helyére lép,
akkor mi is történt valójában marketing szempontból. A feladatokat maximum 2
oldal terjedelemben írja le, illetve fűzzön hozzá kommentárt!
2.2. sz.
feladat: Egy vállalkozó azzal a feladattal bízza meg Önt térítés ellenében, hogy tegyen javaslatot
számára, hogy hol érdemes befektetni: Egy közepes méretű savanyító (konzerv)
üzemet érdemes-e felépíteni, vagy inkább 4 zöldségbolt nyitása az előnyösebb
a főváros budai negyedében? A
megbízási díj nagyobbik részét kitevő
mozgó része attól függ, hogy mennyire meggyőző a javaslat és a hozzá kapcsolódó
érvelés. Fogalmazza meg, hogy milyen
kérdéseket vizsgálna meg mindkét esetében és végül melyek lennének azok a
kritériumok, amelyek alapján javasolná megbízójának, hogy döntse el (mert hiszen
ő dönt, övé a pénz és ő adta a megbízást), hogy melyik mellett marad. Ne talán
egy harmadik ötlettel állna elő? Ne
feledje: javaslata csak akkor meggyőző ha stabil érveken nyugszik, és azt is tartsa fejben, hogy megbízója csak
kifogástalan logikai érveléssel győzhető meg!
A
szervezetek munkájuk, működésük során alakulnak, változnak. Új részlegeket
hoznak létre, nagyobb forgalmat bonyolítanak, átszervezik az osztályokat.
Egyes esetekben a főnők (tulajdonos) katonai irányítással működteti a
céget, mások a decentralizált irányítás hívei, s több önállóságot adnak a
középszintű vezetőknek. A gazdálkodás környezetében folyamatos változások következnek be. Az
egyik legutóbbi hír azt jelzi, hogy az egyik legfontosabb alapanyag beszállítója,
amellyel a cég évek óta kapcsolatban
áll, csődbe jutott. Van még két további hasonló szállító, de azok részben
távolabb helyezkednek el, másrészt nagyobb mennyiségekben hajlandók csak
szállítani. Igaz azonban, hogy az egyik beszállító vállalat értékesítési felelőse befolyásolható, meggyőzhető ember, legalábbis
egy időre talán rá lehetne venni a kisebb tételű szállításokra, hiszen számukra
is fontos egy új partner megszerzése. Ez
egyben piaci terjeszkedésüket is jelenti, s meggyőzéssel rávehető lenne a
kisebb tételekben való szállításra is. Ez utóbbi azonban csak rövid távon
kivitelezhető. Egy félév múlva
valószínűleg a cég mindenképpen kénytelen lesz áttérni a nagyobb tételek
rendelésére és ezzel magasabb raktározási költséggel kell dolgoznia, ami drágítja
termelését s rontja némiképp versenyképességét.
Azt
mondják a szakemberek, hogy csak az a
szervezet életképes, amely képes mind a piaci, mind pedig a vállalaton belüli változásokhoz
igazodni, megújulni, a szervezetét, s azon belül az ellátandó funkciókat újrarendezni és ismételten hatékonnyá
tenni.
9. sz. kép
Egyesek fontosnak
tartják, hogy a vállalat egész kollektívája érdemben vegyen részt a döntések
előkészítésében és a végrehajtásban is. Ezzel
ugyanis a dolgozók komolyabban veszik a feladatukat és sokkal nagyobb
teljesítményekre képesek. Az egyik belső szakember azt hangsúlyozza, hogy át
kell alakítani a cég információs rendszerét, mert nem jelzi időben a
problémákat. Sem a piaci változásokat sem pedig a partnerekkel való kapcsolatok
tényleges napi gyakorlati helyzetét. A főnök viszont mindig azzal érvel, hogy a
befektetéseknek (inputoknak) meg kell térülniük, vagyis az outputnak
nagyobbnak kell lennie, mint az inputnak
egyébként a cég tönkremegy. Azt is hozzáteszi, hogy mindig a főnök szava a
döntő, és a beosztottaknak végre kell hajtaniuk a főnök döntéseit.
A mindennapi
életben folyamatosan mennek csődbe cégek. Ez a piacgazdaság velejárója. A lényeg az, hogy milyen szervezet tudja
elkerülni a csődöt? Jellemezze azt a szervezetet röviden, amelyik az Ön véleménye szerint képes az
alkalmazkodásra?
2.3.
Feladat: A korábbi anyagok és az irodalom olvasása, valamint
saját önálló gondolkodása alapján jellemezze az agrármarketing gépezetet (a
mezőgazdasági termelőtől a végső fogyasztóig tartó pályát) háromféle szempontból.
Először írja le azt funkcionális megközelítésben, hogy milyen feladatokat lát
el. Majd
adja meg, hogy ezeket a feladatokat milyen típusú szervezetek látják el,
s melyek a jellemzőik ezen szervezeteknek!
Végül ismertesse, hogy egy piacgazdaságban egy szervezetnek milyen
általános tulajdonságokkal kell rendelkeznie ahhoz, hogy megőrizze
versenyképességét és hosszabb
távon életben maradjon!
2.4.
feladat. Az 1.sz. ábra a mezőgazdaságból kiindulva mutatja az élelmiszertermékek értéknövekedését. Fejezze
be az ábrát. Rajzolja be nyíllal honnan milyen irányban halad a folyamat. Majd pedig rajzolja be, hogy mi történik az
előállított, a kereskedelemnek átadott terméktömeggel! Hol és milyen fő
irányokban realizálódhatnak a termékek?
10. kép
2.5. számú
feladat: 1,5-2 oldal terjedelemben válaszolja meg az alábbi
kérdéseket! Miért sajátos ágazata a mezőgazdaság a nemzetgazdaságnak és miben
különböznek az élelmiszer félék a többi terméktől? Foglalja össze mit tartozik az agrobizniszbe! Magyarázza meg az agrobiznisz egyes elemeinek tartalmát! Írjon néhány gondolatot arról, hogy az
agrobiznisz elemeinek kapcsolat rendszere miért törvényszerű, hogy létezzen?
Végül milyen érdekek alapján valósulhat meg a vertikum szereplőinek
együttműködése, miközben érdekeik eltérőek!