III. Tanulási Egység
A közösségi jog szabályozásának
bemutatása a négy szabadság elv vonatkozásában
A III. tanulási
egységben az árukra, és a személyek szabad áramlásán belül, a munkavállalókra
vonatkozó konkrét szabályok bemutatására kerül sor.
Ennek a két
szabadságnak az alapfogalmaival, azok részletes elemeivel foglalkozunk majd.
Így Ön
elsajátíthatja:
Bevezetés
Ebben a tanulási egységben áttérünk a közösségi jog konkrét szabályainak ismertetésére.
Itt találhatjuk a
joganyag egészére vonatkozó elveket, alapfogalmakat.
Míg a második részt
különös résznek nevezik. Ebben a részben csak a speciálisan egyes területekre
vonatkozó szabályokat találjuk meg.
Míg a különös rész
kifejezetten csak az egyes bűncselekményekkel (tényállások részletes
leírásával) - pl. a lopás, emberölés – foglalkozik.
Ez az elv arra mutat
rá, melyek azok a területek a gazdaságban, ahol a teljes szabadságot el
kívánják érni a tagállamok között megvalósítandó közös piacon.
Véleménye szerint
mivel tudja korlátozni egy állam külföldi árú
Válaszában adjon meg
példákat is!
Ez a feladat nem
okozott komolyabb problémákat, hiszen elnevezésüknél fogva minden állam tudta
mit kellett tennie.
Ez, egyrészt a
tagállamok közt meglévő belső vámok
eltörlését, másrészt a már kialakított közös piacon a kívülről, harmadik
országból érkező árúval szemben egységes vámtarifa kiépítését jelentette.
A fenti rendelkezés
a vámmal egyenértékű díjakat is megemlíti (pl: határátlépési díj).
A fogalom a
megítélése már nem volt olyan egyértelmű, mint a vámoké.
Az Európai Bíróság
szerint: „ bármilyen díj – légyen bármilyen szerény, s függetlenül
rendeltetésének s alkalmazásának módjától –amit belföldi és hazai árukra
egyoldalúan a határ átlépésének tényénél fogva vetnek ki, és nem minősül a szó
szoros értelmében vett vámnak…” (2)
A Bíróság csak abban
az esetben engedi ilyen jellegű díj beszedését, ha a díj ellenében valamilyen
szolgáltatást is nyújtanak, és ebből díj fizetőjének közvetlen előnye
származhat.
Közös külső vámtarifa
Amikor egy külföldi
árú bárhol belép az Unió területére, csak ekkor kell megfizetni az Unió részére
az utána járó vámot.
Ekkor már ez az áru
az Unió egész területén, szabadon mozoghat a tagállamok területén anélkül, hogy
további vámfizetési kötelezettség vonatkozna rá.
Az Unió kasszájába
befolyt vámot a tagállamok részére meghatározott elvek szerint osztják szét.
Ilyenek voltak
például, a bizonyos kvóták (mennyiségi korlátozások) bevezetése. A korlátozás
egyaránt vonatkozhatott a behozott és kivitt termékekre.
Ezeket a tilalmakat
a Római Szerződés 30.-36. cikke tartalmazza.
De a részletesebb
fogalom kidolgozásához a Bíróság joggyakorlat is hozzájárult.
A mennyiségi
korlátozások esetében azonban, szigorú feltételek mellett lehetőség van
bizonyos kivételekre!
Kivételek
Ez a rendelkezés
elég tág keretet adott a tagállamoknak bizonyos korlátozó tényezők
felállítására.
Az említett ügyben
egy francia likőrrel szemben hivatkoztak arra, hogy a német piacon azért nem
lehet forgalomba hozni, mert csak 15% alkohol tartalmú.
A német alkoholra
vonatkozó szabályozás szerint, csak minimum 20%-os alkoholtartalmú gyümölcslikőrt lehet
forgalomba hozni.
A német hatóságok
szerint, az alacsonyabb alkohol tartalmú italokból többet fogyaszt az ember,
így a rászokás veszélye is nagyobb.
Az Európai Bíróság
ezt az érvelést nem fogadta el, hiszen az alacsonyabb alkoholtartalmú termékek
fogyasztása és az alkoholizmus kialakulása között, nincs kimutatható kapcsolat.
Az Amszterdami
Szerződés már hivatkozott pontja azt is kimondja, hogy: „Ezek a tilalmak vagy
korlátozások azonban nem lehetnek sem
önkényes hátrányos megkülönböztetés,
sem álcázott korlátozás eszközei
a tagállamok közti kereskedelemben.”(5)
Csak akkor lehet
elfogadni, ha a 30. cikkben felsorolt célokat az arányosság elve szerint
meghatározott intézkedéssel kívánják elérni.
A nemzeti szabályozások vélelméből indult
ki. Vagyis azt állította, hogy a tagállamok közel azonos szabályokat
alkalmaznak a piacon megjelenő termékekre nézve.
Így, mindig annak a
tagállamnak kell bizonyítani a korlátozó intézkedés szükségességét, aki
bevezette.
Bár elnevezésénél
fogva nem ide kellene, hogy tartozzon, hanem a tőke szabályozása alá, azonban
jellege szerint ezek az adók is alkalmasak az áru kereskedelmének
korlátozására.
Itt, például a
külföldi vagy más tagállamból érkező termékre kivetett magasabb adó vagy a
hazai termékre kivetett kisebb mértékű belső adó hatás mechanizmusára kell
gondolnunk.
Egy ilyen áruval
szemben a külföldi árú nem tud egyenlő szabályok szerint versenyezni.
Áru fogalma
Áru például:
Személyek szabad áramlásának elve
Itt találhatjuk a munkavállalók szabad áramlására
vonatkozó szabályokat, illetve a letelepedés
szabadságát, ami alatt az önálló foglalkozású tevékenységének gyakorlásához
szükséges szabályait, ill. vállalkozások szabad mozgásának kereteit
találhatjuk.
Ebben a tanulási
egységben a munkavállalókkal fogunk részletesen foglalkozni.
A munkavállalók szabad áramlása
”- Ez magában foglalja annak megszüntetését,
hogy az egyes tagállamok munkavállalóit állampolgárságuk alapján eltérően
kezeljék a foglalkoztatás, bérezés és egyéb munkafeltételek tekintetében.
„ A munkavállaló
olyan önálló tartalommal bíró közösségi fogalom, amelyet nem lehet a különböző
nemzeti jogok alapján értelmezni.(8)
Fontos ez azért,
mert a tagállamokban az, hogy kit tekinthetünk munkavállalónak igen eltérő
szabályozás alá esik.
Igen komoly
korlátozó tényezőt jelentett volna, ha a tagállam maga döntheti el, kit tekint
a saját joga szerint munkavállalónak.
A munkaviszony lényege a közösségi jog
szerint, hogy:
Ez a munka nem lehet csekély jelentőségű és
mellékes.
Ez azért volt
lényeges, mert a közszolgálat szabályozása nem esik a munkajog alá.
A Római Szerződés
48. cikk (4) ki is mondja, hogy „a jelen cikk rendelkezései a közigazgatásban
való foglalkoztatásra nem alkalmazhatók.”
Gyakorló feladat:
Válasza ne legyen
hosszabb egy oldalnál!
Az első ilyen típusú
jogesetben egy brit tanárjelölt helyzetét kellett a Bíróságnak megítélni.
Deborah Lawrie-Blum felperes a freiburgi egyetemen
befejezte az első államvizsgáját, ezután egy stuttgarti középiskolában
szeretett volna tanítani, hogy gimnáziumi szakképesítő vizsgáját megszerezze.
A Római Szerződés
első hivatkozott rendelkezése az állampolgárságon alapuló megkülönböztetés
megszüntetésére irányul.
Ezt már a 1612/68-as tanácsi rendelet is
megtiltotta az ilyen típusú diszkriminációt.
A rendelet „3.
cikkelyében megtiltotta az olyan rendelkezések érvényesítését,” amelyek ugyan
állampolgárságtól függetlenül alkalmazandók, de kizárólagos vagy alapvető
céljuk (illetve következményük), hogy elriasszák a más tagállamból érkezőket a
meghirdetett állástól.”(10)
Az Európai Bíróság pedig, számos jogeset
megoldásában érvényesítette a fenti elvet.
Nemcsak a közvetlen
állampolgárságon alapuló megkülönböztetés tilos, a közvetett diszkriminációt is
tilalmazzák, ahol látszólag egy semleges ismérvet alkalmaznak a
megkülönböztetéshez, de a végeredménye az állampolgárságon alapuló
differenciálás.
Természetesen ez a
szabályozás elsősorban a másik tagállamból érkező, csak időlegesen Luxemburgban
munkát végző személyeket érintette.
A Bíróság munkájára a munkavállaló szabad
áramlása témakörében jellemző, hogy a fogalmakat mindig kiterjesztően értelmezi.
Ez az értelmezési
módszer azt jelenti az esetünkben, hogy nem csak a betű szerint leírt szabályt
tartja szem előtt, hanem a szabály minél szélesebb körben való érvényesülését.
A következőkben
adjuk meg azt a személyi kört, akikre munkavállalókként a fenti rendelkezés
vonatkozhat.
Ez azt jelenti, hogy
a jogesetben külföldi személy szerepel.
Fontos azonban
utalni arra, hogy ezalatt nem minden külföldi személyt kell érteni.
Természetesen,
elsősorban a tagállamok állampolgárai,
vagyis az uniós polgárok
hivatkozhatnak e szabadság érvényesülésére.
Ha ezt a szabályt
nem mondták volna ki, akkor a személyek szabad áramlása komoly akadályba
ütközött volna, hiszen jóval kevesebben hagyták volna ott családtagjaikat.
Sokkal kevesebben
vágtak volna neki egyedül egy másik országban a munkakeresésnek, illetve
munkavégzésnek.
Kiterjedhet még ez a
fogalom azokra a menekültekre is,
akiket valamely tagállam ilyen státuszúnak ismert el.
Gyakorló feladat:
Véleménye szerint
kit tekinthetünk a hazai szabályok szerint munkavállalónak. Pár szempont
szerint adja meg álláspontját!
A munkavállalás tartalmi elemei:
A közösségi-jogi fogalom határait a Bíróság
igen tágan értelmezi és gyakran a szerződésbeli tartalommal szemben,
kiterjesztő értelmezést alkalmaz.
Az a
legszembetűnőbb, amikor az álláskeresők fogalmát pontosítja az egyik
jogesetben.
A Bíróság szerint
azonban, ez csak egy felsorolás, amiben nincs benne minden részlet, és minden álláskeresővel kibővíti a
fogalom alkalmazhatóságát.
Annyi engedményt ad,
hogy a tagállamok ésszerű időtartamra korlátozhatják országukban az e célból
való tartózkodást
De az idő lejárta
után is maradhat az illető, ha bizonyítja, hogy álláskeresést folytat, és a
munkavállalásra valós esélyei vannak.
Amikor végül
kiengedték a börtönből, és ki akarták az országból toloncolni.
Antonissen úr arra
hivatkozott, hogy ő munkát keres illetve keresett Angliában és mint ilyenre a
Római Szerződés 48. cikke rá is vonatkozik, ahol az álláskeresőknek jogot
biztosítanak, hogy egy másik tagállamban e célból tartózkodjanak.
A Bíróság szerint,
ha a munkavállaló bizonyítja, hogy ténylegesen, komolyan keres állást, akkor
nem lehet határidőt meghatározni, ami alatt feltétlen munkát kell találnia.
Egy német zenetanár
esetében, a heti 12 órát is elfogadta annak alapjául, hogy a munkavállalói
státusza megálljon. (Kempf ügy C-
139/85.).
A társadalombiztosításra és a
nyugállományra vonatkozó szabályozás
A más-más
tagállamban folytatott munkavégzésnek komoly gátat jelentett volna, ha nem
teremtenek meg egy olyan rendszert, melyben a munkavállaló a megszerzett
társadalombiztosítási jogosítványait megtarthatja.
Ennek érdekében a
Tanács két fontos rendeletet alkotott: az 1408/71
és az 574/72 számú rendelet.
Ezek a rendeletek
nem teremtenek egy egységes társadalombiztosítási rendszert az unión belül.
A
társadalombiztosítási jogviszony létrejöttére, az igényjogosultság megtartására
és megszűnésére, mindig az adott tagállam szabályait kell figyelembe venni.
Az a tagállam, ahová
a nyugdíjas nyugdíja folyósítását kéri, köteles a részére tartózkodási engedélyt
kiállítani.
Ellenőrző Feladat:
Milyen adókkal és
hogyan lehet korlátozni az áruk kereskedelmét?
Mit jelent a
munkavállaló szempontjából, hogy közösségi jogi fogalom?
Milyen szabályok
vonatkozhatnak Önre, ha munkát kívánna vállalni az Európai Unió területén?
Nem a jogilag
pontosan körülírt kategóriák az érdekesek!
Először a négy
szabadság elvének fontosságát ismerhettük meg.
Részletesen
ismertettem azokat a kritériumokat, melyek a korlátozások meglétét engedik.
Ezután az Európai
Bíróság által kidolgozott elvekre tértünk át, melyek a mai szabályozásokat
áthatják.
A személyek szabad
áramlásával kapcsolatos elvet vizsgálva a munkavállaló fogalmát jártuk körbe.
Áttekintettük milyen
tartalmi elemei vannak, kit tekinthetünk munkavállalónak, ill. a Bíróság milyen
jogfejlesztő tevékenységet fejtett ki e témával kapcsolatban.
Felhasznált és ajánlott irodalom
2. Európai közjog és politika szerk. Kende
Tamás Századvég Osiris kiadó Bp.1995
3. Kecskés László: EK jog és
jogharmonizáció Kjk Bp.1999
4. Válogatott ítéletek az európai Bíróság
esetjogából I. kötet Kjk Kerszöv. Bp. 2001
5. Európai intézmények és jogharmonizáció
Hvgorac szerk. dr Lomniczi Zoltán Bp. 1999.
6. Az Európai Közösség kereskedelmi joga
Kjk Bp.1999.
7. Király Miklós: A diszkrimináció tilalma
az Európai Bíróság joggyakorlatában Akadémiai Kiadó Bp. 1998.
8. Az Európai Unió strukturális és
előcsatlakozási alapjai Európai Tájékoztatási Központ ingyenes kiadványa
9. Vörös Imre: Az európai versenyjogok
kézikönyve Bp. 1996.
10.
Az európai
integráció alapszerződései Kjk Kerszöv. Bp. 2000.
(2)
6. 62. oldal
(3)
6. 65. oldal
(4)
10. 45. oldal
(5)
10. 45. oldal
(6)
4. II. kötet
132. oldal
(7)
10. 54. oldal
(8)
7. 96. oldal
(9)
4. II kötet
267. oldal
(10) 10. 159. oldal