II. TANULÁSI EGYSÉG
Hogyan közelíthető a fenntartható fejlődés?
Célok
A II. tanulási egység elsajátítását követően:
Az I. tanulási egység a fenntartható fejlődés gondolatát járta körül, a definíció nehézségét és az értelmezési lehetőségek sokféleségét. Miképpen érhető el tehát a fenntartható fejlődés? Hogyan tarthatjuk meg életmódunk már elért minőségi szintjét anélkül, hogy rontanánk helyi, nemzeti és globális környezetünk minőségét, anélkül, hogy ezt mások életminőségének rovására tennénk. Tiszteletben tartva tehát azt, hogy egy sokkal nagyobb és összetettebb közösség részei vagyunk.
A
II. tanulási egységben a fenti kérdésekre is igyekszünk választ keresni
4. fejezet
Fenntartható városok
Célok
Ön a fejezet megtanulása után:
Bevezetés
Az
előző fejezetben megismerte a környezeti költségek figyelembe vételének egy
módját. Ebben a fejezetben a fenntartható városok programmal ismerkedik meg.
Kampányprogram
1994-ben kezdődött az Aalborgi Karta aláírásával Dániában. Mostanáig több száz
kisebb-nagyobb európai város írta alá a dokumentumot, csatlakozva ezzel a
Fenntartható Európai Városok kampányhoz, ami az európai Helyi Agenda 21
programnak is tekinthető.
Megjegyzés:
A
Riói Konferencia ("Környezet és Fejlõdés ENSZ Konferencia" 1992)
eredményeit összefoglaló dokumentum 28. fejezete felhívja a világpolitikai
vezetõinek figyelmét arra, hogy kezdjenek párbeszédet országaik
polgáraival egy, a helyi közösségek
által elfogadható fenntartható fejlõdéssel foglalkozó program, az ún.
"Helyi feladatok a XXI. századra" (Local vagy Helyi Agenda 21) kialakítására.
A jövő városa
Az eddigiektől eltérően egy egyszerű feladattal kezdünk.
1. Feladat
A
feladat arra szolgál, hogy megalkosson egy olyan várost ahol a jövőben élni
szeretne. Nézze meg a nem fenntartható városról készült rajzot (1. rajz), amely
túlzsúfolt, koszos, tele haldokló zöld területekkel. Ezután az üres városról
készült másolatokat (2. rajz) ahol nincsenek emberek, autók stb.
Figyelje
meg a ’fenntarthatatlan’ városról készült rajzot és írja le mindazokat a problémákat, amiket egy rajz ki
tud fejezni. Ezután az üres városról készült rajzot tetszése szerint töltse meg
mindazokkal a dolgokkal, amik egy tartalmas élethez szükségesek.
Sorolja fel az elkészített rajz részleteit, s emelje ki jellegzetességeit.
1. rajz.
Rajz egy nem fenntartható városról
2. rajz.
Rajz egy üres városról, amelyen csak olyan alapvető dolgok szerepelnek, mint az épületek, utak stb.
A
Fenntartható Európai Városok kampány kísérlet arra, hogy olyan átfogó és messze
ható programot hozzanak létre a fenntartható fejlődés érdekében, amely
kielégíti a városok igényeit, de szem előtt tartja a jelen és a jövő generáció
szükségleteit is. Ez a dokumentum nem arra szolgál, hogy minden kérdésre
választ adjon, hanem hogy elősegítse egy olyan stratégia kialakulását, amely
segítségével az emberek elgondolkodhatnak arról, milyen városban szeretnének
élni, és ezzel kapcsolatban mik a számukra fontos dolgok. Az európai városok a
tapasztalatszerzés és a sikeres helyi példák alapján közelíthetnek a
fenntarthatóság felé. Hosszú távú helyi cselekvési programok kialakítására
ösztönözhetik egymást (Helyi Agenda 21 vagy Helyi Feladatok a XXI. Századra), s
ezáltal erősíthetik az önkormányzatok közötti együttműködést, kapcsolódhatnak
az Európai Unió akcióihoz a városi környezetfejlesztés területén. A Helyi
Agenda 21 rámutat, hogy a társadalmi, gazdasági és környezeti kérdések szorosan
összekapcsolódnak, és harmóniába kell
rendeződjenek a mai széttöredezett állapothoz képest.
AZ AALBORGI KARTA
A Fenntartható Európai Városok Kartája
(Az
1994 május 27-én a Dániában Aalborgban a
fenntartható városokról megrendezett európai konferencia résztvevői által elfogadott
formában.)
I. fejezet
Az egyezmény nyilatkozata: az Európai városok
a fenntarthatóság felé
I.1.
Az európai városok szerepe
Mi, európai városok, e karta aláírói a történelem során birodalmakat, nemzetállamokat és különböző politikai rendszereket éltünk túl, maradtunk meg az emberi élet központjainak, a gazdasági élet szereplőinek, a kultúra, a történelmi hagyomány és örökség védelmezőinek. A családokkal és azok szélesebb társadalmi környezetével együtt mi voltunk országaink és államaink alapvető egységei, az ipar, a kereskedelem, az oktatás és a közigazgatás központjai.
Belátjuk,
hogy a városi életmód jelenlegi berendezkedésével, különös tekintettel a munka-
és feladatmegosztásra, a terület- és földhasználatra, a közlekedésre, az ipari
termelésre, a mezőgazdaságra, a fogyasztásra és a szabadidős tevékenységek
kialakult formáira, illetve életmintáink fenntartására, alapvetően felelősek
vagyunk sok olyan környezeti problémáért, amelyek már az egész emberiséget
fenyegetik. Különösen fontos megállapítás ez azért, mert Európa lakosságának
már 80 %-a él urbanizált területeken.
Fel
kellett ismernünk, hogy az ipari országok lakóinak forrás-felhasználási mértéke
a természeti tőke pusztítása nélkül, már ma sem érhető el minden ember számára,
a jövő generációkról nem is beszélve.
Meggyőződésünk,
hogy a Földön nem érhető el fenntartható emberi élet fenntartható helyi
közösségek nélkül. Így az önkormányzatok azok, amelyek igazán közel vannak a
környezeti problémák forrásához, a közösség polgáraihoz, akiknek osztozniuk
kell a kormányzat minden más szintjével együtt az emberi és a természeti
egészség iránti felelősségvállalásban. A különböző nagyságú városok ezért
kulcsfontosságú szereplők az életmód, a termelés, a fogyasztás, a város és
környéke területrendezése és használata jelenlegi állapotának megváltoztatásában.
I.2
A fenntarthatóság fogalma és alapelvei
Mi,
városok, tisztában vagyunk azzal, hogy a fenntarthatóságra törekvés segít
minket abban, hogy életmódunkat a természet teherbíró képességének megfelelő
alapra helyezzük. Törekszünk a társadalmi igazságosságra, a fenntartható gazdaságra
és környezeti állapotra. A társadalmi igazságosság szükségszerűen épül a
gazdasági fenntarthatóságra, valamint a társadalmi egyenlőségre és méltányosságra,
amelyekhez viszont környezeti fenntarthatóság szükséges.
A
környezeti fenntarthatóság a természeti tőke megőrzését jelenti. Azt kívánja
meg tőlünk, hogy a megújuló anyagok, a víz és energia fogyasztásának mértéke ne
haladja meg azt az ütemet, ahogy a természeti rendszerek azokat pótolni tudják;
a nem megújuló források fogyasztásának mértéke pedig ne haladja meg azt az
ütemet, ahogy azok megújítható energiaforrásokkal kiválthatók illetve pótolhatók.
A környezeti fenntarthatóság azt is jelenti továbbá, hogy a szennyező anyagok
kibocsátásának mértéke ne haladja meg azt a szintet, ahogy azokat a levegő, a
víz és a talaj megkötni és feldolgozni képes.
A
környezeti fenntarthatósághoz tartozik ezen felül a biológiai sokszínűség megőrzése,
az emberi egészség, a levegő, a víz- és talajminőség olyan szinten tartása,
amely elégséges az emberi életminőség, az állat- és növényvilág fenntartásához
és megőrzéséhez a jelenben és a jövőben egyaránt.
I.3
A fenntartható fejlődés irányába vivő helyi stratégiák
Meggyőződésünk,
hogy a városok azok a legnagyobb egységek, amelyek még kezelni tudják a
társadalom, a gazdaság, a politika, a városépítészet, valamint a természeti és
környezeti erőforrások terén jelentkező, modern világunknak kárt okozó súlyos
egyensúlyi problémákat; és a legkisebb olyan egységek, ahol a problémákra már
integrált, holisztikus és fenntartható módon lehet értelmes válaszokat adni.
Mivel minden város különböző adottságokkal bír, a nekik megfelelő sajátos utat
kell megtalálni a fenntarthatóság felé. Integrálni kell tehát ez utóbbi elveit
a célkitűzések meghatározáskor, és a kínálkozó lehetőségeket a helyileg
megfelelő stratégiák alapjává kell tenni.
I.4.
A fenntarthatóság mint helyi, kreatív egyensúlykereső folyamat
Mi,
városok felismertük, hogy a fenntarthatóság nem puszta víziója a jövőnek,
változatlan állapot, hanem egy helyi, kreatív egyensúlykereső folyamat, amely a
helyi döntéshozatal minden területére kiterjed. Folytonos visszacsatolási lehetőséget
ad a város vezetésének, hogy milyen módon tudjuk a városi ökoszisztémát az
egyensúly felé terelni, illetve milyen tekintetben távolodunk el attól. Azzal,
hogy a város vezetése a szerzett információk figyelembevételével szerveződik, a
város organikus egészként jelenik meg, és a lényegesebb tevékenységek hatásai
világosan jelentkeznek. Egy ilyen folyamatban a város szervezetei és lakói jól
előkészített és megalapozott döntéseket tudnak hozni. A fenntarthatóság alapján
álló városvezetési stílus nyomán olyan döntések születhetnek, amelyek nemcsak a
jelenben élők, de a jövő generáció érdekeit is képviselni tudják.
I.5. Problémamegoldás kívülre irányuló, tárgyalásos
kapcsolat fenntartásával
Tudatában vagyunk annak, hogy mi, városok nem
engedhetjük meg magunknak, hogy problémáinkat a tágabb környezetre vagy a
jövőre hárítsuk. Bármilyen helyileg felmerülő problémát vagy
egyensúlytalanságot ezért saját magunknak kell megoldani, vagy lehetővé tenni,
hogy valamilyen regionális vagy országos szintű program keretében orvosolhassuk
őket. Ezt az elvet nevezzük kívülre irányuló, tárgyalásos kapcsolat
fenntartásnak. Megvalósítása nagyfokú szabadságot ad minden egyes városnak
ahhoz, hogy tevékenységei természetét meghatározza.
I.6. Egy fenntartható városi
gazdasági élet felé
Mi, városok belátjuk, hogy városaink
gazdasági fejlődésének határt szabó tényezői az olyan természeti adottságok,
mint a légkör, a talaj, a vizek és az erdők.
Ezekre az adottságokra pedig áldozni kell,
kíméletesen gazdálkodva velük. Fontossági sorrendben a következőket követeli ez
meg:
I.7.
Társadalmi egyenlőség a város fenntarthatóságáért
Mi,
városok világosan látjuk, hogy a szegényeket érintik leginkább a környezeti
problémák (a közlekedésből származó zaj és légszennyezés, az egészségtelen
lakáshelyzet, a megfelelő komfortfokozat és a szabad terek hiánya), és ezekkel
kapcsolatban ők a leginkább tehetetlenek. Az anyagi javak egyenlőtlen eloszlása
egyfelől a fenntarthatósággal összeegyeztethetetlen viselkedést eredményez,
másrészt annak megváltoztatását nehezebbé teszi. Az a célunk, hogy az emberek
alapvető szociális szükségleteinek, egészségügyi, foglalkoztatási és lakás igényeinek
kielégítését a környezetvédelmi és- megőrzési programokkal összhangban, azokkal
együtt valósítsuk meg. Szeretnénk felhasználni a fenntartható életmód
tapasztalatait, hogy tenni tudjunk a polgárok életminőségének javításáért, de nem csak a fogyasztás
növelése érdekében. Megpróbálunk olyan állásokat teremteni, amelyek hozzájárulnak
a közösség fenntarthatóságának fokozásához, és amikkel hosszabb távon
csökkenthető a munkanélküliség. Amikor munkahelyeket próbálunk teremteni, a
szóban forgó üzleti tevékenységek hatásait a fenntarthatóság szempontjából
mérlegeljük, és hosszú távú munkahelyteremtést, hosszú életű termékek
előállítását ösztönözzük, a fenntarthatóság elveivel összhangban.
I.8.
Fenntartható föld- és területhasználat
Mi,
városok tisztán látjuk a célravezető föld- és területhasználat fontosságát,
helyi önkormányzataink tervezéspolitikájának jelentőségét, amelyhez minden terv
környezeti stratégiája is szükséges módon hozzátartozik. Ki kell használnunk
azokat az előnyöket, amelyeket a tömegközlekedés és energiahasználat hatékonyabbá
tételének eredményeként a magasabb népsűrűség kínál, miközben azért megtartjuk
a fejlődés emberi léptékét. A belvárosi rehabilitációs programok és új
lakónegyedek építésekor a városműködés funkcióit igyekszünk úgy tervezni, hogy
csökkenjen a közlekedés szükséglete. A kiegyenlített területi egymásrautaltság
szemléletével igyekszünk egyensúlyban tartani a nagyváros és a vidék közötti
közlekedés mértékét és megakadályozni, hogy a nagyvárosok kizsákmányolják a
környező területek természeti tartalékait, erőforrásait.
I.9.
Fenntartható városi közlekedési rendszerek
Mi,
városok igyekszünk javítani területeink bejárhatóságát, kevesebb közlekedési
eszközzel fenntartani a városi életmódot és a polgárok jólétét. Tudjuk, egy fenntartható
város számára nagyon fontos és szükséges, hogy csökkenjen az utazgatás, a
nélkülözhető motorizált közlekedési eszközök használatát pedig nem kell
támogatni. Elsőbbséget kívánunk adni az ökológiailag ártalmatlan közlekedésnek
(különösen a gyaloglásnak, a kerékpározásnak és a tömegközlekedési eszközöknek),
megpróbáljuk ezek kombinációját a várostervezés egyik fontos szempontjává
tenni. A motorizált, egyéni közlekedési eszközöknek a városban kiegészítő
funkciót kell megjelölni a szolgáltatások elérése, a város gazdasági tevékenységének
biztosítása érdekében.
I.10.
Felelősségvállalás a globális klímáért
Mi,
városok tisztában vagyunk azzal, hogy a globális felmelegedés okozta veszélyek,
amelyek a természeti és mesterséges környezetet, a jövő generáció is
fenyegetik, sürgős és hathatós intézkedéseket kívánnak az üvegházhatást okozó
gázkibocsátás csökkentése érdekében. Hasonlóképpen fontos a globális biomassza
források, az erdők és növényi planktonok védelme, amelyek alapvető fontosságú
szerepet játszanak a szénkörforgásban. A fosszilis tüzelőanyagból származó
gázkibocsátás csökkentése olyan célkitűzéseket és kezdeményezéseket kíván meg,
amelyek a fellelhető alternatíváknak és a városi környezetnek, mint energiarendszernek
a felismerésén kell alapuljanak. Az egyetlen ténylegesen fenntartható változat
a megújuló energiaforrás.
I.11.
Az ökoszisztémák mérgezésének megakadályozása
Mi,
városok tisztában vagyunk vele, hogy egyre több mérgező, káros anyagot
bocsátunk a levegőbe, a vizekbe, a talajba és az élelmiszerekbe, és ezzel egyre
nagyobb veszélyt jelentünk az emberek és az ökoszisztémák egészségére. Minden
tőlünk telhetőt megteszünk, hogy a további szennyeződést megállítsuk, már a
forráshelyénél kiküszöböljük.
I.12.
A helyi önkormányzatiság, mint alapfeltétel
Mi,
városok bízunk abban, hogy megvan hozzá az erőnk, a tudásunk és a kreativitásunk,
hogy az élet fenntartható formáit kialakítsuk, városainkat a fenntarthatóság
irányába vezessük. Helyi közösségeink demokratikusan megválasztott
képviselőiként készen állunk városainknak a fenntarthatóság érdekében történő
átszervezésére. Hogy a városok mennyire képesek a kihívásnak megfelelni, az
attól függ, hogy kapnak-e megfelelő jogokat az önigazgatáshoz a szubszidiaritás
elvével összhangban. Alapvető fontosságú,
I.13. A polgárok mint a közösségi szerepvállalás kulcsszereplői
Mi,
városok ígérjük, hogy megfelelünk annak a megbízatásnak, amelyet a rio de
janeirói Föld Csúcstalálkozón elfogadott Agenda 21 kulcsfontosságú egyezményétől
kaptunk, hogy a helyi Agenda 21 tervezet összeállításakor együttműködünk helyi
közösségeinkkel, a polgárokkal, üzleti vállalkozásokkal és különböző
érdekcsoportokkal egyaránt. Szem előtt tartjuk az Európai Unió V. környezeti és
fenntarthatósági akcióprogramjának felhívását, hogy a megvalósításban a közösség
minden csoportjának jusson feladat és felelősség. Munkánkat ezért az összes
érintett fél együttműködésére fogjuk alapozni. Biztosítani fogjuk, hogy minden
polgár és társadalmi csoport hozzájuthasson az információkhoz, hogy részt vehessen
a helyi döntéshozatali folyamatokban. Keresni fogjuk a fenntarthatósággal
kapcsolatos oktatási és képzési lehetőségeket, nemcsak a civil lakosság, de az
önkormányzat választott képviselői és hivatalnokai számára is.
I.14.
A városvezetés eszközei a fenntarthatóság érdekében
Mi,
városok fogadjuk, hogy élünk a rendelkezésre álló politikai és technikai eszközökkel,
hogy az irányítói munkában érvényesülhessenek a városnak, mint egyfajta
ökoszisztémának a szemléleti megfontolásai. Kihasználjuk az olyan eszközök és
módszerek kínálta lehetőségeket, mint a környezettel kapcsolatos adatok
gyűjtése és feldolgozása, valamint az olyan környezettervezési, adminisztratív,
gazdasági és kommunikációs eszközökét, mint az adók, járulékok és különböző
rendelkezések, hogy a lakosság figyelmét fel tudjuk kelteni, szerepvállalását
elő tudjuk segíteni. Igyekszünk olyan új környezeti költségvetési és
elszámolási rendszereket kidolgozni, amelyek arra késztetnek minket, hogy
természeti erőforrásainkkal ugyanolyan takarékosan bánjunk, mint mesterséges
forrásunkkal, a pénzzel.
Világos
számunkra, hogy célkitűzéseinket és azok megvalósítását, valamint igazgatási
feladatainkat különböző mutató számokra és felmérésekre kell alapoznunk,
különösen a környezeti monitoring és auditálás, a hatásvizsgálat, a számvitel
és a beszámolórendszerek tekintetében.
E
jelzőszámok kitérnek a városi környezet minőségére, a város működési folyamatainak
és rendszereinek nyomon követésére, de főképpen arra, hogy azok mennyire
fenntarthatók.
Tisztában vagyunk vele, hogy rengeteg olyan célkitűzés és tevékenység valósult meg már sok városban Európa-szerte, amelyek ökológiailag szép eredményeket hoztak. Bár ezek alkalmas eszközök arra, hogy a fenntarthatatlanság ütemét és erejét fékezzük, önmagukban nem képesek a társadalmat a helytelen irányból visszafordítani. E városok határozott ökológiai szemlélete azonban kitűnő lehetőséget ad számukra, hogy egy átfogó fenntarthatósági folyamatban döntő lépéseket tegyenek céljaik és tevékenységeik integrálására a városigazgatás folyamatában. Ebben pedig az a mi szerepünk, hogy kialakítsuk a magunk egyéni stratégiáit, próbáljuk azokat megvalósítani, és osszuk meg a velük kapcsolatos tapasztalatokat.
II. fejezet
A fenntartható európai városok kampánya
Mi,
európai városok, e karta aláírói együtt haladunk a fenntarthatóság irányába egy
olyan folyamat során, ahol a tapasztalatokból és a sikeres helyi példákból
igyekszünk tanulni. Ösztönözni fogjuk egymást, hogy hosszú távra szóló helyi
cselekvési programokat állítsunk össze (helyi Agenda 21), és ezzel erősítsük az
önkormányzatok közötti együttműködést, kapcsolódva az Európai Unió akcióihoz a
városi környezet kialakítása terén.
Megindítjuk ezennel a fenntartható európai városok
kampányát, hogy bátorítsuk és támogassuk a városok törekvését a fenntarthatóság
irányába. E kampány első szakasza két év, amelyet követően az eredményeket egy,
a fenntartható városokról szóló II. európai konferencián értékeljük majd,
várhatóan 1996-ban.
Felhívunk
minden városi vagy más települési helyi önkormányzatot, illetve az
önkormányzatok bármilyen európai hálózatát, hogy a karta elfogadásával és aláírásával
csatlakozzanak a kampányhoz. Arra kérünk minden jelentős önkormányzati
szövetséget Európában, hogy vegye ki részét a kampány koordinálásának feladatából.
E hálózatok képviselőiből egy koordinációs bizottságot alakítunk ki azon helyi
önkormányzatok számára, amelyek nem tagjai semmilyen csoportosulásnak.
A kampány főbb tevékenységeinek a következőket látjuk:
E tevékenységekhez egy kampány koordinációs
csoportot kell felállítani. A kampány támogatására más szervezeteket is
megkérünk.
III. fejezet
A helyi Agenda 21 folyamatában való részvétel:
helyi akció tervek
A
fenntarthatóság irányába
Mi, európai városok e karta aláírásával és
csatlakozásunk alkalmával fogadjuk, hogy a helyi Agenda 21-gyel kapcsolatban
1996 végére közmegegyezést alakítunk ki polgáraink körében. Ezzel teljesítjük
az Agenda 21 28. fejezetének programját, ahogy az a rio de janeirói Föld
Csúcson elfogadásra került 1992-ben. A magunk helyi cselekvési programjával
hozzájárulunk az Európai Unió V. "A fenntarthatóság irányában"
elnevezésű környezeti akcióprogramjához. A helyi Agenda 21 folyamatát e karta
I. fejezetének alapján alakítjuk ki.
Azt javasoljuk, hogy a helyi akcióterv
elkészítésének folyamata a következő állomásokat foglalja magába:
Szükségünk
lesz annak áttekintésére, hogy a helyi önkormányzataink belső szervezete
alkalmas és elég hatékony-e arra, hogy a helyi Agenda 21 folyamatait
elősegítse, ideértve azt a hosszú távú cselekvési programot, amely a
fenntarthatóság irányába vezet. Erőfeszítésekre lesz szükség, hogy javítsunk a
szervezet teljesítő képességén, idegondolva a politikai és adminisztratív
eljárások áttekintését, a testületi és szakmaközi együttműködést, a
rendelkezésre álló emberi erőforrást, az önkormányzatok közötti együttműködést,
a szövetségek és hálózatok partneri kapcsolatait.
Aláírás
a dániai Aalborgban, 1994 május 24-én.
Megjegyzés
A
fenntartható városokról szóló esettanulmányok megtalálhatók a További információk
címszó alatt felsorolt Internet helyeken.
Önellenőrző
feladat
Ez
a tevékenység arra szolgál, hogy összevesse Önnek a jövő városáról alkotott
elképzelését (1. Feladat) egy már létező, a fenntartható városokért folytatott
kampány programjával.
Írja
le az összehasonlítás eredményét.
Összefoglalás
Ebben
a fejezetben ön megismerte azt az európai uniós kísérletet, amely a
Fenntartható Európai Városok címet viseli. Ez az 1992-es Riói Környezet és
Fejlődés ENSZ Konferencia egyik ajánlásának megvalósítására ad alapot. Ez a
dokumentum segít egy olyan stratégia kialakításában, melynek segítségével az
európai városok megalkothatnak egy olyan programot, amely közelebb visz a
fenntarthatóság megvalósításához. Elősegíthetik az önkormányzatok közötti
együttműködést és az Európai Unió által támogatott városi környezetfejlesztési
terveket. Ez a dokumentum is kiemeli, hogy a társadalmi, gazdasági és
környezeti kérdések csak harmóniában kezelhetők sikeresen.
Források
További információk: