5. fejezet
A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS MUTATÓI
Célok:
Ön a fejezet megtanulása után:
Bevezetés
Az előző fejezet egy helyi (önkormányzati) fenntartható fejlődési program létrehozásának alapdokumentumát ismertette meg.
Azonban
arra is szükségünk van, hogy fogalmunk legyen arról, milyen irányba tartunk,
hogy mit tekinthetünk fenntartható fejlődésnek. Gondot okozhat, ha különböző
elképzelések léteznek a célt illetően. Természetes tehát, ha mérhető
eredményekhez kötjük a célokat, olyan mutatókhoz, amelyek érzékeltetik a
fejlődést. A mutatóknak felvilágosító szerepük is van. Jelentőségük nemcsak
abból áll, hogy mérik a fejlődést, hanem segítenek a haladás irányának
tisztázásában, valamint a források elosztásában és a fontossági sorrend
meghatározásában.
GDP kontra ISEW
Kétséges, hogy az öko-hatékonyság (a ‘többet termelni
kevesebből’ elve) önmagában meg tudja teremteni a fenntarthatóság feltételeit.
A
fenntarthatóság nem környezetvédelem
Szükségesnek tűnik, hogy a gazdasági növekedés jelenleg
uralkodó módja megváltozzon, bár e jövő körvonalai még nem világosak.
Egyértelműnek látszik viszont az, hogy ez az út hosszú és nehéz lesz. Indulás
előtt tisztázni kell, hogy a fenntarthatóság fogalma nem cserélhető fel a
‘környezetvédelem’, ‘környezetbarát’ vagy ‘zöld’ elnevezésekkel. A fenntarthatóság
egyik alapgondolata, hogy a környezeti problémák nem kezelhetők társadalmi és
gazdasági összefüggéseikből kiragadva, ha valóban fenntartható megoldásokra
törekszünk. Az első tanulási egység arra a megállapításra jutott, hogyha a
környezetet, helyesebben az ökoszférát mint egy összefüggésrendszer egészét
fogjuk fel, amelyben gazdasági és társadalmi tevékenységeinket folytatjuk,
akkor helyes értelmezési irányba mozdulunk el. A ‘természeti tőke’
korlátozottságának megállapításához jutunk el ezzel, ideértve a megújuló és a
nem megújuló erőforrásokat, és azokat, amelyek az ökoszféra kielégítő
működését, a keletkezett hulladék lebontásával együtt, fenntartják.
A
GDP félrevezető mutató
GDP-t mint mutatót már jó ideje használják a médiában és pénzügyi körökben a nemzetek teljesítményének rangsorolására, az éves százalékos változását pedig a gazdasági növekedés vagy csökkenés mércéjeként. Ön talán tudja, hogy a GDP-t a következő tételek is növelik:
Felvetik időnként, hogy a GDP meglehetősen
félrevezető mutató, mivel a jó és a rossz tényezőket (pozitív előjellel)
összesíti, és fejlődésként tünteti fel.
Érdemes megfigyelni, hogy már maga a 'növekedés' szó pozitív értelmű,
míg a gazdasági 'csökkenés' kedvezőtlen. Ki akarna 'csökkenést', és ki ne
örülne a 'növekedésnek', különösen, ha azt 'fejlődésnek' hisszük?
A fejlettséget részleteiben is értelmező mutató, amely a környezet állapotát is figyelembe veszi, a fenntartható gazdasági jóléti index (Index of Sustainable Economic Welfare – ISEW). Ez egy olyan átfogó mutató, amelynek értéke az átlagos fogyasztáson, az eloszlási egyenlőtlenségeken, a természeti környezetben okozott károk költségein (hosszú távú környezeti károsodás figyelembe vétele: pl. globális felmelegedés, ózon koncentráció csökkenés, stb.) alapul. Gyenge pontja ugyanakkor, hogy nehezen kalkulálható az adatok hiánya miatt pl. közepesen vagy alacsonyan fejlett országok esetében.
Természetes, ha ugyanarra az országra kiszámítjuk a különböző mutatókat, akkor ezek más és más képet fognak festeni annak a jólétéről. Pl. az Amerikai Egyesült Államok esetében nagyon jól látható, hogy amíg nő a gazdaság a GDP szerint, addig csökken a jólét az ISEW szerint.
Az
ISEW 19 mutatót használ a GDP módosítására. Ezek közül néhány hozzáadódik a
GDP-hez, míg mások kivonódnak belőle. A Friends of the Earth web helyen
megtalálható a 8 legjellemzőbb mutató.
Itt negatív előjellel szerepelnek a következők:
A következő webhelyen lehet többet megtudni ezekről a mutatókról: http://www.foe.co.uk/campaigns/sustainable_development/progress/
(Nyelvi nehézségek esetén ajánlott: Gyulai Iván: Elmélkedés a fenntarthatóságról (Ligetvári Ferenc /1999/: Környezetünk és védelme című könyvben)
Dabóczi Kálmán: Fogalmak által megcsalatva: http://korny10.bke.hu/kovasz/kov4/novkalm.html
A http://www.foe.co.uk/progress/java/ServletISEW címre való csatlakozással ön aktívan alakíthatja az ISEW indexet, összehasonlíthatja az eredményt az ISEW-re és a GDP-re vonatkozó bizonyos feltevések változása mellett. Az ISEW/GDP összehasonlítása általában igen tanulságos dolog. Az Egyesült Királyságnak például az 1970-es évek óta csökkenő ISEW indexe van a jelentős gazdasági növekedés ellenére. Ebből pedig az következik, hogy a növekedés hátrányai nagyobbak az előnyeinél, ezért irányváltásra van szükség.
A http://www.foe.co.uk/campaigns/sustainable_development/progress /international.html web oldalon nemzetközi példák is szerepelnek.
1. Önellenőrző feladat
Gondoljon végig néhány mutatót ( pl. légszennyezés mértéke), amelyek a fenntartható gazdasági jólét jellemzői között szerepelnek, és amelyek hitelesebb képet kívánnak adni a gazdaság állapotáról
Ezt
követően írjon le a közfelfogásra, a kormányzati politikára vagy az üzleti
életre gyakorolt esetleges hatásokat, ha a GDP helyett az ISEW index kerülne
elfogadásra.
A jólét ismérvei
A
GDP kontra ISEW vita egy kicsit elvontnak tűnhet. Most viszont már személyre
szabottabb: egyes, a társadalmi, a gazdasági, a természetes és a mesterséges
környezettel kapcsolatos dolgokat kell végiggondolni. Arra keressük a választ
néhány kategória alapján, hogy mik a ‘jó’ élet ismérvei. Az említett kategóriák
a későbbiekben alapjául szolgálnak a fenntartható fejlődés helyi mutatóinak
kidolgozásához.
2. Feladat
Egy egyszerű feladat segíti a továbblépést.
Az a feladata, hogy határozza meg a jövőre vonatkozó elvárásait, illetve hogy ezzel kapcsolatban gondolkodjon el arról a környezetről, amelyben él. Gondolatébresztőnek vehető ehhez John Steinbeck Egerek és emberek című művének egy részlete, ahol George és Lennie arról beszélgetnek, hogy milyen jövőt képzelnek el maguknak az 1930-as években, Amerikában.
El lehet gondolkodni, hogy mennyiben más, ha valóban más elvárásaink lehetnek ma, mint George-nak és Lennie-nek volt jó hatvan évvel ezelőtt …
John Steinbeck Egerek és emberek című, az 1930-as évek Amerikájában játszódó művében George, egy mezőgazdasági munkás beszél így értelmi fogyatékos barátjával, Lennie-vel:
"- Beszélj arról a tanyáról! - mondta
Lennie.
-
Hiszen beszéltem már, éppen tegnap este.
-
Azért csak beszélj megint, George!
-
Nohát, tíz hold föld van ott - mondta George. - Van egy kis szélkerék. Egy kis
sertéshizlaló meg egy baromfiudvar. Van konyha, gyümölcsöskert, cseresznye,
alma, őszibarack, nyári barack, dió, meg egy pár szederbokor. Van egy lucernás,
és bőséges víz, ami a földjét nedvesen tartja. Csővezeték is van…
- És tengeri nyulak, George.
- Tengeri nyulaknak most nincs hely, de
könnyen építhetnék egy-két ketrecet, te meg lucernával tarthatnád a
tengerinyulakat.
- Bizony - mondta Lennie -, bizony
tarthatnám.
George keze nem dolgozott már a kártyával.
Hangja melegebb színt kapott.
- Aztán tarthatnánk egy-két disznót is.
Építenénk egy füstölőházat, amilyen nagyapámnak volt, s ha leölünk egy disznót,
megfüstöljük a szalonnát meg a sonkát, s kolbászt készítünk, meg miegymást.
Aztán amikor a lazac feljön a folyón, fogunk vagy százat, és besózzuk vagy
füstöljük. Azt esszük reggelire. Nincs jobb a füstölt lazacnál. Amikor a
gyümölcs megérik, befőzzük - meg a paradicsomot is, azt is könnyű eltenni.
Minden vasárnap csirkét vagy tengerinyulat ölünk. Lesz talán tehenünk vagy
kecskénk is, s a tejföl olyan iszonyúan vastag, hogy az ember késsel vágja, és
kanállal szedegeti ki.
Lennie tágra nyílt szemmel figyelte, s
figyelte az öreg Candy is. Lennie halkan szólalt meg:
- És a föld zsírjából élünk.
- Bizony - mondta George. - Lesz mindenféle
zöldség a kertben, s ha egy kis whiskyre szottyan kedvünk, eladunk egypár
tojást vagy valamit, vagy egy kis tejet. Ott lakunk majd. Odavalósiak
leszünk."
(John
Steinbeck: Egerek és emberek, fordította Benedek Marcell)
Elvárások, kilátások
Mit
szeretnénk és mit nem szeretnénk a jövőre vonatkozóan?
a)
pozitív jellemzője egy olyan helynek, ahol ön vagy a gyermeke élni szeretne;
b)
negatív jellemzője annak a helynek, ahol ön vagy a gyermeke nem szívesen élne.
Egy táblázat a “kategóriák” és “elvárások/kilátások” főcímeivel segíti a gondolatok rendszerezését.
A válaszokat a táblázat megfelelő oszlopába vezesse.
Kategóriák |
elvárások |
kilátások |
|
JÓ |
ROSSZ |
1. Otthon |
|
|
2. Oktatás |
|
|
3. Egészség |
|
|
4. Életmód |
|
|
5. Környezet |
|
|
6. Kikapcsolódás |
|
|
7. Vásárlás |
|
|
8. Természet |
|
|
9. Munka |
|
|
11. Közösség |
|
|
12. Források |
|
|
13. |
|
|
14. |
|
|
15. |
|
|
16. |
|
|
Fogalmi kérdések
A környezeti, a gazdasági és társadalmi mutatók
összekapcsolódnak
A
fenntartható fejlődés mutatói a fenntarthatóságot illetve a fenntartható
fejlődési teljesítményt mérik. Mivel a legtöbb környezeti mutató valamilyen
fenntartható fejlődési keretben létezik, amelyben a környezeti, a gazdasági és
társadalmi mutatók összekapcsolódnak, ezért ezeket is idevettük.
A
fenntartható fejlődés mérésének olyan mutatókon kell alapulnia, amelyek jelzik
és értelmezik:
1. azt a terhelést, amelyet egy társadalom a
környezetre gyakorol (környezetszennyezés és forrásfelhasználás formájában);
2. a környezetnek az igénybevételt követően
kialakult állapotát (különös tekintettel az elszenvedett változásokra)
összehasonlítva a kívánatos (fenntartható) környezeti állapottal;
3. az emberi tevékenységek által a
problémákra és kihívásokra adott válaszokat, amelyek főleg politikai és
társadalmi döntések, intézkedések és cselekvési programok formájában jelennek
meg.
Egy
előzetes megállapodás született az ENSZ Fenntartható Fejlődési Bizottsága, az
ENSZ Koordinációs és Fenntartható Fejlődési Osztálya, az UNSTAT és az ICSU a
Környezeti Problémákkal Foglalkozó Tudományos Bizottsága közreműködésével, hogy
nyomást lehessen gyakorolni az ilyen mutatók kidolgozására és használatára. Az
OECD és a Világbank is fontolgatja hasonló mutatók használatát.
A változás idő és hely függvényében
Ha
megszámoljuk egy autópályán az elhaladó autókat vagy egy buszt igénybevevő
utasokat, akkor egy bizonyos számot kapunk.
Ez
valamilyen információ. Ha ezt táblázatba rendezzük, vagy valamilyen módon
számszerűsítjük, akkor az már adatként követhető információ. Ez még azonban
mindig csak egy szám. Ha ezt a korábbi évek adataihoz viszonyítjuk, akkor már
mutatóvá válik, amely kifejezi a változást idő és hely függvényében egyaránt.
1995-ben
az ENSZ adott a kormányzatoknak egy 141 tételt tartalmazó mutató listát, hogy
mérni tudják a fejlődést az Agenda 21 kívánalmainak megfelelően. A kormányok
közül igen kevesen mutattak érdeklődést és alkalmazták ezt a hosszú listát. A
Rescue Mission nevű szervezet leegyszerűsítette és csökkentette a mutatók
számát 141-ről 16-ra.
A következő területek jelentek meg az egyszerűsítést követően:
A fenntartható fejlődés mutatói egy EU tagállamban
A
célok elérését illetően gyakran használnak különböző mutatókat, amelyekkel a
haladás mérhető. Néhány (13) olyan fenntartható fejlődési mutató amelyet az
Egyesült Királyság egyik önkormányzatánál dolgoztak ki és alkalmaznak a
döntések meghozatalakor.
1. Az erőforrásokat hatékonyan használjuk, a
hulladékképződést minimális szinten tartjuk a körforgási ciklusok zárásával.
2. A szennyezést olyan szintre korlátozzuk,
amely nem károsítja a természeti rendszereket, ideértve az emberi egészséget
is.
3. Az emberek egészségét biztonságos, tiszta
és kellemes környezet fenntartásával védjük, olyan egészségügyi szolgáltatás
biztosításával, amely a beteg megfelelő ellátásán kívül a megelőzésre is
hangsúlyt fektet.
4.
A természet sokféleségét értékeljük és óvjuk.
5.
A helyi igényeket, ahol csak lehet, helyileg elégítjük ki.
6. Igyekszünk biztosítani, hogy mindenki
elérhető áron jusson hozzá jó minőségű élelemhez, ivóvízhez, otthonhoz és
üzemanyaghoz.
7. Mindenkinek legyen lehetősége, hogy egy
sokszínű gazdaságban megfelelő munkát vállalhasson! Ismerjük el az egymásért és
a közösségért végzett munka értékét is, miközben a munkavégzésért tisztességes
fizetés is járjon.
8. Az áruk, szolgáltatások és a különböző
tevékenységi lehetőségek ne a környezet megterhelésével legyenek elérhetők,
illetve ne csak azok számára, akik rendelkeznek autóval!
9. Az embereknek ne kelljen félniük a
bűnözéstől, vagy bármilyen zaklatástól személyes meggyőződésük, faji, nemi
hovatartozásuk vagy szexuális szokásuk miatt!
10. Mindenki megszerezhesse azokat az
ismereteket, információkat, tudást és készségeket, amelyek ahhoz szükségesek,
hogy a társadalom teljes értékű tagjai legyenek.
11. A társadalmi közösség minden rétegének
lehetősége legyen a döntéshozatali folyamatokban való részvételre!
12. A kulturális, a kikapcsolódási és a
pihenési lehetőségek mindenki számára elérhetők legyenek, de ne a környezet
rovására!
13. Az emberek által használt terekben, helyekben és tárgyakban egyszerre legyen jelen a szépség és a hasznosság! A települések legyenek emberléptékűek, nagyságukban és formájukban egyaránt! A sokféleséget és a helyi sajátosságokat tiszteljük és óvjuk!
Ezek
általánosan megfogalmazott mutatók a döntések meghozatalához. Ha ezek
teljesülnek, elmondható, hogy a meghozott döntések a fenntartható fejlődés
irányába mutatnak.
Megjegyzés:
Nyíregyháza város önkormányzata számára javasolt konkrét indikátorok egy része megtekinthető: http://www.nyf.hu/karok/ttfk/kornyezet/mm/ff/FenntarthatoFejlodes/IndikatorNYH.htm
3.
Önellenőrző feladat
Idézze
fel a korábban megfogalmazott vágyakat, elvárásokat, szempontokat, amelyek
személyes célokként is megfogalmazódhattak.
Miképpen viszonyulnak a mutatók (13) a korábban vázolt (elvárások/kilátások) listához? Létezik-e valamilyen közös alap a jövőbe tekintését illetően vagy 'igyekezzünk továbbra is jól érezni magunkat az adott világban' életérzést fogalmazott meg?
Ha
a 13 pont nagyjából megvalósul, 'jobb'-nak tekinthető-e a társadalom? Vagy túl
bizonytalan és utópisztikus a felsorolt 13 pont ahhoz, hogy komolyan lehessen
venni őket?
Összefoglalás
Ön ebben a fejezetben megtanulta, hogy a fenntarthatóság utján való haladást milyen jelzők, mutatók segíthetik. Egyértelművé vált, hogy nem a régi úton kell egy kicsit lassabban, gyorsabban, vagy másképp haladni, hanem egy új utat kell keresni. Erről az útról annyit biztosan lehet tudni, hogy hosszú és nehéz lesz. Ez az út új célok eléréséhez segít. A célok eléréséhez azonban olyan mutatókra, jelzőkre van szükség, melyek segítenek a haladás irányának tisztázásában. Ebben a fejezetben megtanulta, hogy a GDP a ma általánosan használt gazdasági mutató félrevezető adat, hiszen a negatív környezeti állapotra is pozitívan reagál. Azonban már létrehoztak olyan mutatót is, amely a káros jelenségeket negatívan veszi figyelembe. Ilyen a fenntartható gazdasági jólét indexe (ISEW). Megismert egy olyan indikátor (mutató) sort is, melyet az Egyesült Királyság egyik önkormányzatánál dolgoztak ki és a gyakorlatban alkalmaznak az önkormányzati döntések meghozatalakor.
Ellenőrző feladat
Gondolkozzon el 5 mutatón a 13 közül és adjon legalább egy, de lehetőleg több hozzájuk kapcsolódó konkrét javaslatot:
A fenntarthatóság kiválasztott mutatóit (rövidített formában) a baloldalra vezesse a hozzájuk kapcsolódó tevékenységeket és akciókat középre, a társadalom, gazdaság és környezet érintkezési pontjait pedig a jobb oldalra.
A szennyezés elleni pontra (2.) vonatkozóan például egy, a központi kormány által kiszabandó jövedelem-független energiaadót lehet javasolni (ami ugyan az adók átrendezését jelentené ugyanazon nagyságú bevétel érdekében, viszont fokozottan ösztönözne az energiatakarékosságra). (Maximum 5. oldal.)
Tekintettel arra, hogy az utolsó beküldendő feladat az eddig tanult összes fejezet ismeretét igényli, továbbá a terjedelme az eddigi legnagyobb, ezért 3 segédanyagot mellékelünk a sikeres megoldás érdekében.
1. Segédanyag
Mutatók |
Példák az egyes kapcsolódó tevékenységekre |
Érintkezési pontok más területekkel |
1. Az erőforrások hatékony felhasználása… |
A termékgyártó felelősségének kiterjesztése, amely
ugyanakkor a beszállítókra és a fogyasztókra is vonatkozik – a termék okozta
környezeti hatás csökkentése érdekében. E felelősség a termék útjának minden
szakaszára vonatkozik, a nyersanyagok felhasználásától és elosztásától, a
terméktervezésen és előállításon keresztül a termék célba juttatásáig és
élettartamának lejárta utáni elhelyezéséig. |
Arra ösztönözni a gazdaságot, hogy jelentős
változtatásokat hajtson végre a termékek előállítási módjában, tekintettel az
abból fakadó mindenféle környezeti hatásra. Csökkenti a társadalom által
termelt hulladékot. |
2. A szennyezés korlátozása… |
Energiahatékonysági programok bevezetése, melyek
csökkentik a fogyasztást és a meglévő természeti erőforrások károsodását,
miközben azért lehetőséget adnak a gazdaságnak a további fejlődésre. E programok
takarékoskodnak az energiával és a pénzzel, javítják a levegő minőségét.
Növelik ugyanakkor a fogyasztó tudatosságát is, hogy miképpen takarékoskodjon
az energiával, amely aztán kedvező hatással van az energia hatékony technológiák
elterjedésére. |
E tevékenységek segítik a társadalmat abban, hogy meg
tudja érteni a létező problémákat, hogy helyes irányt mutasson a gazdaság
számára, és óvja a környezetet is. |
2. Segédanyag
1. Az erőforrásokat
hatékonyan használjuk, a hulladékképződést minimális szinten tartjuk a
körforgási ciklusok zárásával.
(Az
igénybe vett anyagok mennyiségének csökkentése, ismételt felhasználása,
javítása és újrahasznosítása a cél, a jelzett fontossági sorrendben).
2. A szennyezést olyan
szintre korlátozzuk, amely nem károsítja a természeti rendszereket, ideértve az
emberi egészséget is.
(Egyes
iparágakban elmozdulás tapasztalható a nulla káros anyag kibocsátás irányába.
Az üzleti tevékenységben terjednek az európai uniós és globális szabványok).
3. Az emberek egészségét
biztonságos, tiszta és kellemes környezet fenntartásával védjük, olyan
egészségügyi szolgáltatás biztosításával, amely a beteg megfelelő ellátásán
kívül a megelőzésre is hangsúlyt fektet.
(Idetartozik
egy jobb, a környezeti állapotot figyelő rendszer fenntartása, a hatékonyabb
felvilágosítás és az emberek segítése, hogy problémáikat maguk is meg tudják
oldani. Az ipari tevékenység szabályozásában az egészségügyi és biztonsági
rendelkezések tökéletesítése is szerepel).
4. A
természet sokféleségét értékeljük és óvjuk.
(Egy
olyan gyakorlatot kell kidolgozni, ami a művelés alá vont területeket, a vizes
és egyéb természetes állapotú területeket jellegüknek megfelelően szabályozza.
Elegendő mértékben kell biztosítani természetvédelmi területeket, ahol
tudományos alapon gondoskodnak a vadon élő állat- és növényvilágról. Elejét
kell venni az olyan ártalmas szokásoknak, mint az egzotikus állatok tartása,
vagy a vadállatok szerveinek, például a tigris csontjának gyógyászati célú
felhasználása).
5. A helyi igényeket, ahol csak lehet, helyileg
elégítjük ki.
(Fontos a
helyi termékek népszerűsítése az európai kereskedelmi vásárokon. Ezek az akciók
elősegítenék, hogy több helyi terméket használjunk. Arra is ösztönöznek, hogy
az emberek helyileg mind több terméket állítsanak elő. A helyi önkormányzatok
„vásároljunk helyben” propagandát folytathatnának az iskolákban).
6. Mindenki elérhető áron
jusson hozzá jó minőségű élelemhez, ivóvízhez, otthonhoz és üzemanyaghoz!
(A helyi
önkormányzatok kis földterületeket adnának el alacsony áron, hogy akik akarják,
maguk termelhessék meg zöldségüket és gyümölcsüket, ugyanakkor külön adót
vetnének ki arra az energia-felhasználásra, ami az élelmiszeripari áruk nagy
távolságú szállítására pazarlódik. Mindez arra ösztönözné az embereket, hogy
helyben vásárolják vagy akár termeljék – esetleg vegyszer felhasználása nélkül
– a saját élelmiszerüket).
7. Mindenkinek legyen
lehetősége, hogy egy sokszínű gazdaságban megfelelő munkát vállalhasson!
Ismerjük el az egymásért és a közösségért végzett munka értékét is, miközben a
munkavégzésért fizessenek tisztességesen!
(A
nyugdíjas embereknek lehetőségük nyílhat, hogy segítséget nyújtsanak az
iskolákban. A helybeli munkanélküliek képzésének egyik fő célja lehet, hogy
olyan szaktudást alapozzon meg, amelyre szükség van a környezetbarát
technológiák kialakításához).
8. Az áruk, szolgáltatások
és a különböző tevékenységi lehetőségek ne a környezet megterhelésével legyenek
elérhetők, illetve ne csak azok számára akik rendelkeznek autóval!
(Jó
minőségű helyi létesítmények, például Internetes oktatási központok
kialakítása. Az információt kell mozgatni és nem az embereket. Vissza kell
térni a korábban jól működő helyi struktúrákhoz. Olyan adópolitikát kell
folytatni, amelyben a szállítás és a közlekedés tényleges költségei
kifejeződnek, de nem akadályozzák az ésszerű kereskedelmet).
9. Az embereknek ne kelljen
félniük a bűnözéstől, vagy bármilyen zaklatástól, személyes meggyőződésük,
faji, nemi hovatartozásuk vagy szexuális szokásuk miatt.
(A
lakosok együtt dolgozhatnak az önkormányzati és rendőrségi szakemberekkel, hogy
megállapítsák, közbiztonsági szempontból melyek a veszélyes területek, és
kidolgozzák azokat a módokat, amelyekkel azok biztonságosabbá tehetők. Például
tüskés növényzet telepítésével az alacsony ablakok alatt, vagy jobb
közvilágítás kialakításával).
10. Mindenki megszerezhesse
azokat az ismereteket, információkat, tudást és készségeket, amelyek ahhoz
szükségesek, hogy a társadalom teljes értékű tagjai legyenek.
(Az
oktatási központok lehetőséget biztosítanak a helyi közösségek számára, hogy,
az autonóm tanuláson keresztül is elősegítsék a gazdasági élet átalakulását,
megvitassák a fenntarthatóság különböző kérdéseit, és mindehhez
felhasználhassák az Internetet is).
11. A helyi közösség minden
rétegének lehetőséget kell biztosítani a döntéshozatali folyamatokban való
részvételre.
(Több
hatalmat kell adni a legalsó döntéshozatali szinteknek, összhangban a
szubszidiaritás elvével. Általánossá kell válnia annak, hogy a környezet és a
fejlődés kérdéseit helyileg vitatják meg és döntik el. E megbeszélések
elősegíthetik, hogy a környezet védelmében a köz- és magánszféra együtt
működjön).
12. A kulturális, a
kikapcsolódási és pihenési lehetőségek mindenki számára elérhetők legyenek, de
ne a környezet rovására.
(Több
közterületet kell a lakosság használatára bocsátani. Ápolni kell a helyi
kultúrát, támogatni a helyi termékeket a közösségi együttlétek
felelevenítésével és fejlesztésével. Ösztönözni kell a polgárokat arra, hogy
helyben dolgozzanak. Ez kevesebb utazással és környezetszennyezéssel jár,
miközben élénkíti a helyi kisvállalkozásokat is).
13. Az emberek által használt
terekben, helyekben és tárgyakban egyszerre legyen jelen a szépség és a
hasznosság. A települések legyenek emberléptékűek, nagyságukban és formájukban
egyaránt. A sokféleséget és a helyi sajátosságokat tiszteljük és óvjuk.
(Fontos
az ismeretterjesztés, a helyi kutatás és részvétel a történelmi értékű
környezet védelmében. A környezeti kérdésekben aktív csoportokat ösztönözzük,
hogy ismerkedjenek meg történelmi környezetükkel is).
3. Segédanyag
Kik
lennének a nyertesei, és kik a vesztesei, ha megvalósul a javaslata.
A
válaszait szedje pontokba – a mutatóknak megfelelően- a kitöltött táblázat
után.
Az eredményességet segítendő a következő lehetséges területeket vázoljuk (például egy városban):
Házak
Milyen
típusú házak vannak a városban?
Kinek
a tulajdonában állnak?
Folynak-e
felújítási vagy építési munkálatok?
Milyen
az energiahatékonyságuk?
Boltok, áruházak
Milyen
bevásárlóközpontok léteznek a városban?
Hogyan
közelíthetők meg?
Nyitott terek,
például parkok
Van-e
sok zöld terület?
Kik
használhatják ezeket a területek?
Közlekedés
Mik
a fő közlekedési eszközök?
Kinek
a birtokában állnak?
Milyen
hatást gyakorolnak a környezetre?
Ipar
Gyakorol-e
hatást a környezetre?
Sok
gyár van-e a városban vagy a környékén?
Miképpen
termelnek?
Energiahasználat
Milyen
fajta energiát használnak leginkább?
Honnan
érkezik?
Milyen
hatást gyakorol a környezetre?
Oktatás
Tekintettel
van-e a szociális, képességbeli különbségekre?
Rugalmas-e?
Nyitott-e
a közösség minden tagja számára?
Milyen
kapcsolata van a társadalmi és természeti környezettel?
E
kérdések végiggondolása segíthet a mérlegelésben. (Természetesen a felsorolt
kérdések bővíthetők.) A
résztvevők listát készítenek a nyertesekről és a vesztesekről két oszlopban.
Források
Internet források: